На COP28, найбільшій у світі кліматичної конференції, Глобальний договір ООН в Україні проводить низку подій, присвячених сталому відновленню України.
Під час панельної дискусії «Захист критичної інфраструктури для сталого розвитку суспільства. Ukraine Business Compact» експерти обговорили стратегії та рішення для адаптації критично важливих систем до наслідків від воєнних дій Росії, а також торкнулися теми інноваційних підходів до модернізації ключових об’єктів інфраструктури для забезпечення надійності та сталості під час переходу суспільства до низьковуглецевого майбутнього.
Тетяна Сахарук, генеральна директорка Глобального договору ООН в Україні, модерувала захід. Розпочинаючи дискусію, вона зазначила, що відбудувати зруйновану під час російської агресії інфраструктуру силами однієї країни — неможливо. Для цього треба будувати міцні й надійні партнерства. Ініціатива Ukraine Business Compact від ГД ООН в Україні та Уряду України спрямована на залучення бізнесів з усього світу для співпраці з українськими компаніями та використання можливостей інвестування в стале економічне відновлення України.
Говорячи про сталу складову відновлення, Річард Трелфолл, керівник практики з надання послуг у сфері інфраструктури, державного управління та охорони здоров’я, KPMG International, зазначив, що є конфлікт між бажанням відбудувати якомога швидше й потребою відбудувати стало. Він виокремив ключові ідеї, які мають лежати в основі відновлення інфраструктури, особливо енергетичної, не лише в Україні, але й в інших країнах світу:
«По-перше, відбудову інфраструктури треба сприймати як можливість її трансформації в більш зелену і сталу. По-друге, сил бізнесів і фондів для відновлення може бути недостатньо, тому для цього варто будувати довгострокову державну стратегію на десятиліття. По-третє, варто стежити за цільовим використанням коштів на відновлення, а для цього необхідно запустити чітку систему звітування».
Що потрібно для того, щоби бізнеси з Європи приходили на український ринок та інвестували в Україну? Роберт Іваншиц, заступник головного юрисконсульта, Microsoft у Центральній та Південно-Східній Європі, на Близькому Сході та в Африці, вважає, що Україні потрібне оновлене й чітке регулювання роботи приватного сектору. Це включає і цифрову резиденцію, і спрощений рух даних між державними кордонами.
«Політики є тим, що відрізняє бізнеси одних країн від бізнесів інших і робить їх більш інвестиційно привабливими. Україна потребує модернізованих політик, що полегшить її взаємодію з європейськими партнерами», — наголосив Роберт Іванциш.
Харпріт Сандху, засновник і виконавчий директор, Urban-Air Port та Urban.MASS, з-поміж аспектів, на які варто звернути увагу під час відбудови інфраструктури, виокремив використання штучного інтелекту в транспортній системі. Також він порадив інвестувати в інновації в транспортній галузі на державному рівні:
«Інвестування в інновації транспортної галузі не лише допоможе Україні якісно відбудувати дороги, мости й тунелі, але й також закріпить за нею репутацію передової країни, що попри все дивиться в майбутнє».
На особливій ролі України у європейській системі наголосив Йон Ерік Хьогберг, операційний директор Itera АССА. Він побажав українцям безпеки, ефективного відновлення та подального розвитку, а також підкреслив:
«Україна — це країна з невичерпним потенціалом, зокрема, для сфери харчової промисловості та ІТ. Також Україна може стати зеленим хабом Європи. Її амбіція — побудувати джерела відновлювальної енергії потужністю 330 ГВт. До прикладу, Норвегія, один із найбільших виробників зеленої енергії в Європі, планує побудували потужності для відновлюваної енергії в десять разів менші — лише в 30 ГВт. Це шанс не лише для України, а і для всієї Європи досягти нуля викидів до 2050. Якщо ми не допоможемо Україні, ми не допоможемо собі».
Щоби підтримати стале відновлення України, Глобальний договір ООН в Україні запрошує українські та закордонні бізнеси стати підписантами Ukraine Business Compact.